Prilog: Obrasci
Upute za korištenje obrazaca za prijavu profesionalnih kožnih bolesti

Christoph Skudlik, George Sorin Tiplica, Carmen Salavastru, Swen Malte John
(Hrvatski prijevod/Croatian translation: Zrinka Franić i Jelena Macan,
Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada, Zagreb)

Značajno neprijavljivanje profesionalnih kožnih bolesti (PKB) je danas karakteristično za mnogo država, kao što je naglašeno u ovom JEADV suplementu. Niže navedeni obrasci dizajnirani su od strane EU Horizon 2020 COST Action StanDerm stručnjaka kako bi se olakšalo prijavljivanje. Namjera je da se pokrije puni spektar profesionalnih bolesti kože, od kontaktnog dermatitisa i ostalih upalnih poremećaja kože povezanih s radom, do profesionalnih nemelanomskih malignoma kože. Ideja je da se ovi obrasci koriste kako bi se informiralo državne institucije nadležne za zdravstvo o slučajevima PKB, čak i u zemljama gdje je njihovo priznavanje otežano ili osporavano. Samo ako nadležne institucije postanu svjesne razmjera učestalosti PKB, poboljšat će se njihovo priznavanje i preventivne mjere.

Potrebno je ishoditi suglasnost bolesnika prije nego što se obrasci pošalju; zbog toga je preporučljivo da bolesnik potpiše obrazac. Obrasce treba poslati nadležnim državnim institucijama, ili, ako je primjenjivo, nadležnim osiguravajućim kućama. Državne propise za zaštitu osobnih podataka u dotičnoj zemlji treba uzeti u obzir; u nekim zemljama može biti preporučljivo prvo anonimno obavijestiti državne institucije koje će se potom detaljnije raspitati kod liječnika nadležnog za prijavu. 

Ovi obrasci su također dostupni na StanDerm internet stranici kao *docx ili *rtf datoteke spremne za popunjavanje (www.standerm.eu), uključujući verzije na raznim jezicima. Nadamo se da će ovi obrasci doprinijeti otkrivanju stvarne epidemiologije PKB nadležnim institucijama i onima koji donose odluke, za dobrobit naših bolesnika koji boluju od kožnih poremećaja povezanih s radom.

Kako koristiti obrazac za prijavu profesionalnih karcinoma kože: Koji nemelanomski malignomi kože bi se trebali prijaviti? Rizik od karcinoma skvamoznih stanica i aktiničke keratoze podvostručen je kod radnika koji rade na otvorenom, a rizik za bazocelularni karcinom je povećan za najmanje 43% u odnosu na normalnu populaciju. Slučajevi trebaju biti prijavljeni samo ako su se sljedeći tumori pojavili na profesionalno izloženim dijelovima kože, uz prisutno aktiničko oštećenje:

(a)	multiple aktiničke keratoze (uklj. Bowenovu bolest)  >5,  ili
(b)	karcinom skvamoznih stanica,   ili
(c)	bazocelularni karcinom  

Nadalje, molimo da prijavite slučaj samo ako je bolesnik duže radio na otvorenom (Tablica 1.) i ako lokalizacija tumora odgovara nezaštićenim područjima kože izloženim UV zračenju. To će, kod većine poslova na otvorenom, biti šake, podlaktice i lice. 

Ako je profesionalno dobivena doza UV zračenja kod radnika na otvorenom veća za 40% od procijenjene ukupne cjeloživotne doze kod prosječne populacije (130 SED godišnje), primljeno profesionalno UV zračenje mora se smatrati relevantnim, budući da se rizik od tumora kože (aktinička keratoza, karcinom skvamoznih stanica) tada podvostručuje (za detalje vidjeti: Wittlich M. et al., 2016). Na bazi algoritma koji je napravio Wittlich, sljedeća tablica može biti od pomoći za grubu orijentaciju:

Tablica 1: Procjena primjerenosti prijavljivanja PKB kod radnika s  karcinomom kože

Dob kada se pojavio karcinom kože	         40	        50	      60	       70	       80	
Minimalan broj godina provedenih na radu na otvorenom kao zahtjev za prijavu profesionalne bolesti	         12	        15	      18	       21	       24	
Referenca: Wittlich M, Westerhausen S, Kleinespel P, Rifer G, Stöppelmann W (2016) An approximation of occupational lifetime UVR exposure: algorithm for retrospective assessment and current measurements. J Eur Acad Dermatol Venereol. 2016. 30 (Suppl. 3):27-33. D
doi:10.1111/jdv.13607

DRŽAVNOJ INSTITUCIJI NADLEŽNOJ ZA ZDRAVSTVO
Prijava bolesnika sa sumnjom na nemelanomski malignom kože
Rizik od nemelanomskih malignoma kože je podvostručen kod radnika koji u dužim razdobljima rade na suncu, godinu za godinom. U više europskih država karcinomi kože uzrokovani sunčevim zračenjem mogu se priznati kao profesionalna bolest. Kako bi se uskladili s preporukama EU H2020 COST Action StanDerm, ovaj obrazac sadrži detalje o bolesniku za kojeg postoji sumnja da ima profesionalni karcinom kože uzrokovan sunčevim zračenjem. Suglasnost bolesnika je dobivena ranije. 

Ime osobe koja prijavljuje: ____________________________________________________________________

Datum prijave: __________			Potpis:________________________________

Ime i prezime bolesnika		
Datum rođenja		
Državljanstvo		
Spol	  Muški                                        Ženski                                    Ostalo	
Adresa		
1)	Zaposlenja bolesnika: 			godine provedene na tim poslovima
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .				 . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .				. . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . …				. . . . . . . . .
2)	Ukupno vrijeme rada na otvorenom:  
	  <30% 				30-70%			                    
  >70%				 uobičajeni dnevni rad na otvorenom od 10 do 14h        

3)	Kada se prvi karcinom kože pojavio (uključujući > 5 aktiničkih keratoza)? Godina:______________

4)	Koji dijelovi tijela su zahvaćeni ?
  tjeme		     lice/čelo                         uške                        	 vrat 
                 prsa		                     leđa                               ruke	                 šake
 noge			      drugo: _________________________________________________
5)	Dijagnoza:
 Aktinička keratoza, koliko:       >5             >20                     kancerozno područje 
 	 Karcinom skvamoznih stanica, koliko : ___________                	histologija:    DA             NE      
 	 Bazocelularni karcinom na aktiničkom oštećenju, koliko: _____      histologija:   DA              NE         
 	 Drugo: ____________________ Uzroci: ___________________________________

6)	Da li su mjere zaštite od sunca dostupne na poslu?
  Ne   Ako da:    kapa/kaciga     zaštitna odjeća       sunčane naočale     zaštitne kreme
                                          drugo (npr. štitnici za sunce) ______________________________________________
                  ne znam

7)    Da li postoje načini na koje bi mogli poboljšati mjere zaštite od sunca na poslu?
                Ako  da:       provođenje mjera zaštite od sunca na radnom mjestu
                                     edukacija radnika o primjeni osobnih mjera zaštite od sunca
                                     mjere vezane uz organizaciju rada, koje:_______________________________________
                Ako ne,  postoji li prijetnja od gubitka posla zbog profesionalnog karcinoma kože:   Da            Ne 

DRŽAVNOJ INSTITUCIJI NADLEŽNOJ ZA ZDRAVSTVO
Prijava bolesnika sa sumnjom na profesionalni dermatitis
(i ostale upalne dermatoze uzrokovane ili pogoršane radom)
Rizik od profesionalnih dermatitisa je značajno povećan u radnika izloženih radu u mokrom i kod drugih poslova sa  izloženosti kožnim štetnostima koji zahtjevaju duža razdoblja rada sa jakim iritansima i/ili alergenima. U većini europskih država takve dermatoze mogu se priznati kao profesionalna bolest. Kako bi se uskladili s preporukama EU H2020 COST Action StanDerm, ovaj obrazac sadrži detalje o bolesniku za kojeg postoji sumnja da ima profesionalnu dermatozu. Suglasnost pacijenta je ranije dobivena. 

Ime osobe koja prijavljuje: ____________________________________________________________________

Datum prijave:___________			Potpis:________________________________

Ime i prezime bolesnika		
Datum rođenja		
Državljanstvo		
Spol	  Muški                                        Ženski                                    Ostalo	
Adresa		
1)	Zaposlenja bolesnika: 				godine provedene na tim poslovima
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .				 . . . . . . . . 
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .				. . . . . . . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . …				. . . . . . . . .
        2) Izloženost kože
  rad u mokrom, uključući često pranje ruku, dugo nošenje okluzivnih rukavica itd. 		
  iritansi, uklj. deterdžente, otapala;  koji: __________________________________________
  intenzivna kontaminacija, čime: ___________________________________________________
  izloženost alergenima, koji: ________________________________________________________
  izloženost mehaničkim opasnostima, koje:                pritisak                                   trenje         

3)	Koji dijelovi tijela su zahvaćeni ?
  šake 			 ruke          		    lice			 stopala
  drugo: ________________________________________________________________________

4)	Dijagnoza:
  Iritativni kontaktni drematitis
  Alergijski kontaktni dermatitis, koji alergeni: ________________________________________
  “Airborne” kontaktni dermatitis, koji uzroci:______________________________________
  Kontaktna urtikarija, koji uzroci:_______________________________________________
  Atopijski dermatitis koji se pogoršava na poslu
  Psorijaza koja se pogoršava na poslu
  Drugo: _________________________ Koji uzroci:_______________________________

5)	Da li su mjere za zaštitu kože dostupne na poslu?
Ne         
Ako  Da:    rukavice   zaštitne kreme   kreme za njegu nakon rada   blaga sredstva za  čišćenje      drugo (npr. posebna odjeća) _____________________________________________  ne znam

 6)    Da li postoje načini na koje bi mogli poboljšati mjere zaštite kože na radu?
                Ako  da:      provođenje mjera zaštite kože na radu
                                    edukacija radnika o primjeni osobnih mjera zaštite kože
                                    mjere vezane uz organizaciju rada, koje:______________________________________
                Ako  ne, postoji li prijetnja od gubitka posla zbog profesionalne kožne bolesti:             Da            Ne